De-Serbianising of Serbian Nation and Change of Identity in a Globalized Society
Abstract
One of the terms of preserving the identity of each community is the continuity of cultural heritage, that is, to have an aware and active attitude towards the tradition which confirms what is unchanging and permanent. Discontinuities, which Serbian people have often suffered as a result of ideological and political manipulation, brought about personal and collective oblivion and abolishing of its own identity. In severe and unfavorable historical circumstances, under compulsion and indoctrination, Serbs were forced to accept another religion that led to de-serbianising, which in most cases resulted in the Serbs becoming members of other ethnic and national communities. This process of Serbian compliance then led to this oblivion, happening mostly as an act of coercion and blackmail, aimed at preservation of bare physical existence. What is happening today, in a globalized society, has a completely different character. With the intention of enforcing the Serbian sovereignty to accept its subordination to the West in the context of the global system, all relevant national institutions are destroyed. In addition, factors of collective national identity were compromised, thus performing a de-serbianisation which leads to the change of identity. Of course, if we neglect ourselves, if we strive to change our identity by negating what we have been, we will not become someone else, but we will annul the one thing that denotes us. The national wisdom, at the time of slavery under the Turks, pronounced and gave the Serb ancestor an imperative: even though we have lost the empire, we will not lose our souls! (From the folk song, the Turks will not drink to the glory of God). Today, when we are increasingly embroiled in new bondage, let us not forget this imperative and fail our ancestors. A nation that renounces its past, a nation that lets it be forgotten, is on a sure path into the abyss.
References
Аврамовић, З. (2009). Родомрсци. Београд: Институт за политичке студије.
Амфилохије, Р. (2011). Часни крст Христов и Косовски завет. Београд–Цетиње: Светигора.
Амфилохије Р. (2013). На распећу милион хришћана – од Косова до Египта. Печат бр. 288, 23.
Бандић, Д. (1990). Царство земаљско и царство небеско. Београд: Библиотека XX век.
Бауман, З. (2009). Флуидни живот. Нови Сад: Mediterran Publishing.
Берк, Е. (2001). Размишљања о револуцији у Француској. Београд: Филип Вишњић.
Бела, Р. Н. (2003). Погажен завет. Београд: Библиотека XX век.
Брдар, М. (2012). Хроника разорене Троје, 1–2. Књига. Крагујевац–Бачка Паланка: Центар слободарских делатности – Логос.
Булгаков, С. (1991). Православље. Нови Сад: Књижевна заједница Новог Сада.
Гавриловић, М. (2015). Народни пут: одабрани списи. Нови Сад: Artprint media.
Голубовић, З. (1999). Ја и други. Антрополошка истраживања индивидуалног и колективног идентитета. Београд: Република.
Голубовић, З. (2003). Изазови демократије у савременом свету. Пожаревац: Центар за културу.
Дворниковић, В. (1990). Карактерологија Југословена. Београд: Просвета.
Ђоровић, Б. (2015). Демографски инжењеринг, стварање Новог Блиског Истока и демонтажа Србије. Печат, 382.
Јеротић, В. (2004). Вера и нација. Београд: Ars Libri.
Јеротић, В. (2004). Нестаје патријархално друштво. Подгорица: Дан.
Јовановић, Б. (2009). Традиција у светлу промена. Национални интерес, 3, 99–110
Јовановић, Б. (2014). Памћење и самозаборав. Нови Сад: Орфеус.
Јовановић, С. (2006). Поруке. Београд: Службени гласник.
Липовецки, Ж. (2008). Парадоксална срећа, Оглед о хиперпотрошачком друштву. Сремски Карловци – Нови Сад: Издавачка књижарница Зорана Стојановића.
Милосављевић, Љ. (2014). Виђења и слутње. Ниш: Филозофски факултет.
Митровић, Љ. (2009). Транзиција у периферни капитализам. Београд: Институт за политичке студије.
Павловић, М. (1991). Глобализација и регионални културни идентитет, Појмовно-методолошки оквир проучавања етничког идентитета Срба. Београд: Батиња.
Секулић, И. (2003). Балкан. Београд: Алеф.
Смит, А. (1998). Национални идентитет. Београд: Библиотека XX век.
Самарџић, С. (1990). Косовско опредељење. Београд: Српска књижевна задруга.
Самарџић, С. (1989). Идеје за српску историју. Београд: Југославија публик.
Рајс, А. (2008). Чујте Срби, чувајте се себе! Београд: Београдска књига.
Хантингтон, С. (1998). Сукоб цивилизација. Подгорица: ЦИД.
Huizinga, J. (1977). Homo ludens. Zagreb: Matica hrvatska.
The details about the publication policy, including copyright and licensing, are available at: